Zolnai László: Előszó | 9 |
Tóth József: A szerkesztő előszava | 11 |
Rakonczai János: Mezőberény természeti földrajzi adottságainak értékelése | 13 |
Természetföldrajzi helyzet, domborzati viszonyok | 13 |
Földtani adottságok | 15 |
Éghajlati viszonyok | 19 |
Vízföldrajzi viszonyok | 22 |
Talajviszonyok | 28 |
Szabó Ferenc: Mezőberény történeti fejlődésének főbb vonásai | 31 |
A kezdetektől a török hódoltság végéig | 31 |
Az újratelepüléstől 1848-ig | 32 |
A jobbágyfelszabadítástól az első világháborúig | 34 |
Az első világháborútól a felszabadulásig | 38 |
A felszabadulástól 1960-ig | 41 |
Mezőberény népessége | 45 |
Tóth József: Mezőberény szerepe a Dél-Alföld népességének koncentrálódási folyamatában | 45 |
Tóth József: A foglalkozási átrétegződés és a népesség demográfiai sajátosságai | 53 |
Dövényi Zoltán: Mezőberény helye és szerepe a munkaerőmozgás folyamatában | 57 |
Területi elemzés | 59 |
Szerkezeti elemzés | 63 |
Dövényi Zoltán: Az 1970-1975 közötti migrációs folyamat fő jellegzetességei | 64 |
A felhasznált adatok és módszerek | 65 |
A vizsgálat eredményei | 65 |
A strukturális elemzés | 65 |
Területi elemzés | 68 |
Összegzés | 71 |
Mosolygó László: Mezőberény mezőgazdasága | 75 |
A mezőgazdaság mai kereteinek kialakulása | 75 |
A mezőgazdasági termelés feltételei | 79 |
A termelés szerkezete és fő ágazatai | 81 |
A termelés fő arányai | 81 |
A földhasznosítás szerkezete | 82 |
A növénytermesztés | 83 |
Az állattenyésztés | 87 |
A mezőgazdasági termelés színvonala | 89 |
Integrációs jelenségek Mezőberény mezőgazdaságában | 91 |
Simon Imre: Mezőberény ipara | 95 |
Az ipar fejlődése az 1970-es években | 95 |
Az ipar ágazati szerkezetének alakulása | 95 |
Az ipari telephelyek jellemzése | 98 |
Mezőberény iparának helye szűkebb környezetében | 100 |
Mezőberény iparának helye a közép-békési térségben | 101 |
Mezőberény iparának jelentősége Békés megyében | 103 |
Mezőberény és az Alföld részleges középfokú központjainak ipari fejlődése | 107 |
Az alföldi részleges középfokú központok és Mezőberény iparának fejlettsége a 10 000 lakosra jutó ipari foglalkoztatottak alapján | 107 |
Az ipari állóeszközök értéknövekedése a vizsgált centrumokban | 109 |
Főbb következtetések | 110 |
Mezőberény tercier funkciói | 111 |
Tánczos-Szabó László: Mezőberény közlekedési szerepe | 111 |
A vasúti közlekedés és szállítás | 111 |
Közúti forgalom | 118 |
Hírközlés | 124 |
Tánczos-Szabó László: Mezőberény kereskedelmi szerepe | 126 |
A kereskedelmi hálózat kapacitásának alakulása | 126 |
Mezőberény helye az Alföld részleges középfokú központjai között | 128 |
Mezőberény helye Békés megye kiemelt alsófokú központjai között | 130 |
Mezőberény kiskereskedelmi hálózatának terület kihatásai | 136 |
Tánczos-Szabó László: Mezőberény szerepe a térség idegenforgalmában | 139 |
Tánczos-Szabó László: Mezőberény oktatási-kulturális szerepe | 140 |
A település oktatási tevékenysége | 140 |
Kulturális szerepkör | 145 |
Pataj Pál: Mezőberény szabadpiaca | 147 |
A vizsgálat módszere | 147 |
A vizsgálat eredményei | 148 |
A szabadpiac mint vonzástényező | 153 |
Dövényi Zoltán: A kommunális ellátottság | 155 |
Lakáshelyzet | 155 |
Villamosenergia-ellátás | 162 |
Gázellátás | 164 |
Víz- és csatornaellátás | 166 |
Tóth József: Mezőberény hierarchiaszintje és vonzáskörzete | 167 |
Általános megállapítások | 167 |
Mezőberény hierarchiaszintje | 168 |
Mezőberény vonzásterülete | 171 |
Az Országos Településhálózat-fejlesztési Koncepció és Mezőberény | 173 |
Mezőberény nagyközség összevont rendezési tervéről | 175 |
Tóth József: Mezőberény helye és szerepe a közép-békési városrégióban | 177 |
A városrégiók kialakulása mint világjelenség | 177 |
Városrégiók Magyarországon | 178 |
A közép-békési városrégió és Mezőberény | 179 |
Mezőberény és a várossá-fejlődés lehetőségei | 183 |
Irodalom | 187 |
Függelék | 199 |
Szűcs Lajos tanácselnök megnyitója az 1978. április 20-i tudományos tanácskozáson | 199 |
Dövényi Zoltán: A "Mezőberény helye és szerepe a Dél-Alföld településrendszerében" c. összegző tanulmány vitájának lefolyása és főbb eredményei | 201 |