A büntető eljárási jog alapfogalmai | 9 |
A büntető eljárás meghatározása | 11 |
A büntető eljárás feladata: az igazság megállapítása | 14 |
A büntető eljárás feladata: a törvényesség érvényesítése | 19 |
A büntető eljárási jog (jogszabálytan) | 25 |
A büntető eljárási jog és forrásai | 27 |
A büntető eljárási jogra vonatkozó más jogszabályok | 31 |
A büntető eljárási jog hatálya és értelmezése | 36 |
Fejezetek a büntető eljárás történetéből és a magyar büntető eljárásjog tudományának történetéből | 39 |
A büntető eljárás történeti rendszerei | 41 |
Az alapfogalmak leírása | 41 |
A büntető eljárás történelmi rendszerei Magyarországon | 43 |
A magyar büntető eljárásjog fejlődése 1945 után | 45 |
A büntető eljárásjog 1945-1951 között | 45 |
A büntető eljárásjog 1951-1973 között | 46 |
A magyar büntető eljárásjog tudományának történeti áttekintése | 51 |
A büntető eljárásjog tudományának kezdetei (1791-től) | 51 |
A jogtudomány 1848-ig. Az 1843-44-es törvényjavaslatok és előkészítésük | 55 |
A büntető eljárásjog tudományának fejlődése az első kódexig, 1896-ig | 60 |
A jogdogmatika eredményei az első kódex után 1945-ig | 65 |
A büntető eljárási jogtudomány 1945 után | 70 |
Alapelvek a büntető eljárási jogban | 73 |
Az alapelvek fogalma, jelentősége, felosztása | 75 |
Az alapelvek jelentősége | 75 |
Szervezeti alapelvek | 80 |
A büntető eljárás működési alapelvei | 87 |
A hivatalból való eljárás elve | 87 |
Az eljárási feladatok megoszlásának elve | 89 |
Az ártatlanság vélelmének elve | 94 |
A védelem alapelve | 96 |
A jogorvoslati jogosultság elve | 97 |
Az anyanyelv használatának elve | 99 |
A szóbeliség alapelve | 99 |
A közvetlenség alapelve | 101 |
A nyilvánosság alapelve | 103 |
A büntető eljárás alanyai | 105 |
A büntető eljárás alanyairól általában | 107 |
A büntető eljárás alanyainak fogalma és csoportosítása | 107 |
A jogképesség és a cselekvőképesség | 112 |
A büntető ügyekben eljáró hatóság | 116 |
A nyomozó hatóság | 116 |
Az ügyész | 120 |
A bíróság | 124 |
A büntető ügyben eljáró hatóságok tagjainak kizárása | 129 |
A kizárás általános szabályai | 129 |
A kizárásra vonatkozó különös szabályok | 131 |
A büntető eljárás résztvevői | 134 |
A terhelt | 134 |
A védő | 139 |
A sértett | 145 |
A magánvádló | 147 |
A magánfél | 150 |
Egyéb érdekelt, képviselők, segítők | 152 |
A büntető ügyekben eljáró hatóságok hatásköre és illetékessége | 155 |
A hatáskör és illetékesség általános szabályai | 157 |
A hatáskör és illetékesség fajtái | 157 |
Ügyek egyesítése és elkülönítése, az eljáró hatóság kijelölése | 158 |
A büntető ügyekben eljáró hatóságok hatásköre | 161 |
A nyomozó hatóság hatásköre | 161 |
Az ügyész hatásköre | 162 |
A bíróság hatásköre | 163 |
A büntető ügyekben eljáró hatóságok illetékessége | 165 |
A nyomozó hatóság és az ügyész illetékessége | 165 |
A bíróság illetékessége | 165 |
A büntető eljárási cselekmények | 169 |
A büntető eljárási cselekmények fogalma, szabályozása és sajátosságai | 171 |
A büntető eljárási cselekmények fogalma és szabályozása | 171 |
A büntető eljárási cselekmények sajátosságai | 172 |
A büntető eljárási cselekmények általános tana | 173 |
A büntető eljárási cselekmények csoportosítása | 175 |
Általános csoportosítási szempontok | 175 |
Az eljárási cselekmények fajtái | 182 |
A büntető eljárási cselekmények általános szabályai | 184 |
Az eljárási cselekmények alakszerűségei | 184 |
Az eljárási cselekmények helye | 187 |
Az eljárási cselekmények ideje | 187 |
Általános szabályok egyes fontosabb eljárási cselekményekről | 193 |
A büntető eljárási cselekmények érvénessége | 196 |
Az érvényesség általános fogalma | 196 |
Az érvényesség vizsgálata | 197 |
A büntető eljárási kényszerintézkedések | 199 |
A kényszerintézkedésekről általában | 201 |
A kényszerintézkedések fogalma | 201 |
A kényszerintézkedések felosztása | 201 |
A személyi szabadság és más állampolgári jogok biztosításának alapelve és a kényszerintézkedések törvényessége | 204 |
A kényszerintézkedések törvényességének egyéb jogi biztosítékai | 206 |
Az előzetes letartóztatás | 208 |
Az előzetes letartóztatás fogalma | 208 |
Az előzetes letartóztatás feltételei | 209 |
Az előzetes letartóztatás elrendelése | 213 |
Az előzetes letartóztatás tartama | 215 |
Az előzetes letartóztatás foganatosítása és az előzetes letartóztatott jogállása | 218 |
Az előzetes letartóztatás megszüntetése | 220 |
A személyi szabadságot korlátozó egyéb kényszerintézkedések | 221 |
Az ideiglenes kényszergyógykezelés | 221 |
A lakhelyelhagyási tilalom | 223 |
Az őrizetbevétel | 224 |
Az elővezetés | 226 |
A más állampolgári jogokat korlátozó kényszerintézkedések | 228 |
A házkutatás | 228 |
A motozás | 230 |
A lefoglalás | 231 |
A zár alá vétel | 233 |
Az állampolgári jogokat nem korlátozó kényszerintézkedések | 236 |
A rendbírság | 236 |
Egyéb eljárási szankciók | 237 |
A bizonyítás általános szabályai | 239 |
A bizonyítás alapfogalmai | 241 |
A bizonyítás meghatározása | 241 |
A bizonyítás célja | 241 |
A bizonyítás elvei | 246 |
A bizonyítás törvényessége | 257 |
A bizonyítási eszközök és a bizonyítékok csoportosítása | 256 |
A bizonyítás tárgya, alanyai, a közvetett bizonyítás | 257 |
A bizonyítás tárgya | 257 |
A bizonyítási tevékenység alanyai | 259 |
A közvezetett bizonyítás | 260 |
A bizonyítás eszközei | 263 |
A szakvélemény | 265 |
A szakértő meghatározása | 265 |
A szakértői szervezet. Ki lehet igazságügyi szakértő? | 265 |
A szakértő kirendelése | 267 |
A szakértő jogai és kötelezettségei | 269 |
A szakértői vizsgálat | 270 |
A szakvélemény | 272 |
A hibás, hiányos szakvélemény helyesbítése | 273 |
A szakvélemény jelentősége és értékelése | 279 |
A szaktanácsadó | 275 |
A tolmács | 276 |
A tanúvallomás és a terhelt vallomása, mint bizonyítási eszköz | 277 |
A tanúvallomás | 277 |
A terhelt vallomása | 284 |
A törvényben felsorolt többi bizonyítási eszköz | 287 |
A tárgyi bizonyítási eszközök | 287 |
Az okirat | 288 |
A szemle | 290 |
A bizonyítási kísérlet | 291 |
A felismerésre bemutatás | 291 |
A helyszínelés | 292 |