Első előadás - Oxford, 1922. augusztus 16. | |
A nevelés szellemi alapjai I. | |
Bevezetés | |
A Waldorf-pedagógia jellege: a szellemi megismerésből és a szellemi cselekvésből származik | |
A gyermek életszakaszai | |
A gyermek mint érzékelő szerv | |
Utánzás | |
Fogváltás | |
Krízis a kilencedik év körül | |
Autoritás és követés | |
A nemi érés | |
A saját vélemény kialakulása | |
A képszerűség, mint a tanítás előfeltétele az ítélkezésre képes korban | |
Második előadás - 1922. augusztus 17. | |
A nevelés szellemi alapjai II. | |
A szellem, a lélek és az intellektus jellemzése | |
A szellem, a teremtő princípium felismerhető a növekvő gyermekben | |
Az intellektus tükörkép-jellege | |
A szellemi tapasztalás történelmi útjai | |
A jóga: a teremtő szellem átélése a lélegzésben | |
Bensőséges kapcsolat a gondolkodás és a légzés között | |
A modern megismerési út: az üresség, a puszta gondolati kép átélése | |
A természettel való együttélés, a külvilág dolgaiban való alámerülés, a reális imaginációhoz vezet | |
Harmadik előadás - 1922. augusztus 18. | |
A nevelés szellemi alapjai III. | |
A spirituális megismerés másik útja, az aszkézis | |
Átalakulása a modern szellemtudományban | |
Az emberi organizmus hármas tagozódásának eszméje | |
A gondolkodás, érzés, és akarat kapcsolata az idegrendszerrel, a ritmikus rendszerrel és az anyagcsere-végtagrendszerrel | |
Negyedik előadás - 1922. augusztus 19. | |
A kisgyermek nevelése és a nevelő alapérzése | |
A három rendszer ritmikai különbségei | |
Az ideg-érzékszervi rendszer elsődlegessége a kisgyermeknél | |
A gyermek, mint érzékszerv | |
Utánzás | |
Szoktatás | |
A nevelő érzületének hatása | |
A fogváltás | |
Az átöröklés magyarázata | |
A ritmikus rendszer előtérbe kerülése a fogváltás után | |
A tanítás művészi kialakítása | |
Morális nevelés példaképek útján | |
Kész erkölcsi parancsok és a morális erő képzése | |
Alázat a gyermek előtt, hála és szeretet a gyermek iránt és hivatástudat, mint nevelői alapérzés: a három aranyszabály | |
Külön előadás - 1922. augusztus 20. | |
Az érzékfeletti világok kutatása | |
Intellektuális és szellemi megismerés | |
A meditáció lényege | |
Imagináció, inspiráció és intuíció | |
Gyakorlatok a magasabb megismerési fokozatok kialakítására | |
Ötödik előadás - 1922. augusztus 21. | |
A fiatal gyermek nevelése. A tanár mint a nevelés művészet I. | |
Írás és olvasás az akarati és képszerű elemből | |
A tanító szabadsága | |
A gyermek a kilencedik évben | |
Rudolf Steiner, mint nevelő | |
A tanítás előkészítése és gazdaságossága | |
Növénytan | |
Állattan | |
Az emlékezet túlterhelése és a betegségre való hajlam | |
A szemléltető oktatásban a gyermek annyit vesz fel magába, amennyit el tud viselni a magasabb osztályokban is | |
Számtantanítás | |
Összefüggése a moralitással | |
Hatodik előadás - 1922. augusztus 22. | |
A fiatal gyermek nevelése. A tanár mint a nevelés művésze II. | |
A tizenkettedik életév | |
Ásványtani és fizikai oktatás | |
Okság a történelemben | |
A tanár mint nevelő-művész | |
Humor | |
A gyermek művészi, individuális megközelítése | |
A melankólikus, flegmatikus, szangvinikus és kolerikus gyermek | |
Az osztályfoglalkozás | |
Példa egy művészi foglalkozásra | |
Gyermekek akadozó, illetve átszivárgó képzetekkel | |
Kezelésük festés és a tornatanítás útján | |
Hetedik előadás - 1922. augusztus 23. | |
A Waldorf-iskola mint szervezet | |
Az organizáció és az organizmus közti különbség | |
A Waldorf-iskola mint egységes iskola | |
Szükségszerű kompromisszum a nevelési eszmék és a jelenkor követelményei között | |
A tanári értekezlet lényege és feladata | |
A haszontalan gyermek | |
A szakaszos (epochális) tanítás | |
Gazdaságosság a felejtés kiegyenlítésére | |
Idegen nyelvek oktatása | |
Az óraterv kialakítása | |
Kézügyességi és kézimunka-oktatás | |
A színek átélése és a festés oktatása | |
Nyolcadik előadás - 1922. augusztus 24. | |
Fizikai és morális nevelés | |
A fizikai nevelés alapvonásai | |
A gyermeki játék és összefüggései az egészséggel | |
Példák a patológikus melankólia és szangvinikum kezelésére | |
Egészségi zavarok a pubertás korában, ezek összefüggései és kezelésük módja | |
Osztályzatok és emlékeztető szövegek | |
Kisegítő osztály | |
A morális nevelés alapvonalai | |
Vallásos nevelés | |
A Waldorf-iskola nem világnézeti, hanem módszertani iskola | |
Az euritmia és az euritmia-figurák | |
Kilencedik előadás - 1922. augusztus 25. | |
Nevelés az érési időszakban, és a tanárok működési feltételei | |
Testi, lelki és szellemi átalakulás a lányoknál és fiúknál | |
A tanári elfogulatlanság az emberi természet változásaival szemben | |
A tanárnak a világot ismerő embernek kell lennie | |
Az intellektuális gondolkodás fiziológiai szempontjai, kiválasztódási folyamat | |
Kész ítéletek átvétele, vagy eleven ítéletalkotás | |
Hatása a fiziológiára | |
A pubertáskori nehézségek okai | |
Zárszó | |
Az igazi nevelés és oktatás egy átfogó világnézetből fakad | |
Az antropozófia nem fanatizmusra, hanem egyetemességre törekszik | |
Az érzületi atmoszféra, mint a nevelés háttere | |