Aukciós tétel adatai
Budapest, 1913, Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Részvénytársulat (Athenaeum Irodalmi és Nyomdai R.-T., Bp.), [1] t. + 243 p. + [12] t., ill.
Aukciós jelenlegi tétel részletes leirata
Első kiadás. Erdei magány és egyéb vadásztörténetek. Írta: József Főherceg.
"E könyv fejléceit és záróképeit Neogrády Antal, az előzéket, az előszó fejlécét és záróképét Hanuszik László rajzolta. Szedése, nyomása és kötése József Főherceg Úr Ő Csász. és Kir. fensége heliogravür-arcképével, 12 műmelléklettel, 35 szövegközti képpel, 19 fejléccel és 19 záródísszel az Athenaeum Irodalmi és Nyomdai R.-T.-nál készült Budapesten az 1913. évben". A 12 műmelléklet és József Főherceg heliogravür-arcképe hártyapapírral védett. Előszóval és részletes tartalomjegyzékkel kiegészített kiadás.
Kiadói egészvászon díszkötésben lévő példány színes, részletgazdag nemesi címerrel, József Főherceg aranyozott aláírásával és fekete-fehér vadászfotójával ellátott címfedéllel, aranyozott feliratos könyvgerinccel, illusztrált, színes, kiadói előzéklapokkal, feliratozatlan, foltos hátlappal, hiánytalan állapotban, feliratos, díszes keretezéssel ellátott, kiadói borítófedélben.
A szerző, Vitéz Habsburg–Lotaringiai József Ágost (Alcsút, Ausztria–Magyarország, 1872. augusztus 9. – Rain, Nyugat-Németország, 1962. július 6.) a Habsburg–Lotaringiai-házból származó osztrák főherceg, magyar királyi herceg, honvéd tábornagy, a Felsőház tagja, a Magyar Királyság királyi helytartója, a Magyar Népköztársaság kormányzója 1919 augusztusában. A Horthy-korszak aktív szereplője és a Magyar Tudományos Akadémia elnöke volt. A magyar sajtóban, köznyelvben legtöbbször csak József főhercegnek nevezték, a Habsburg–Lotaringiai-ház nádori (magyar) ágából származott.
"...A mi József főhercegünk lelkének, szívének, gondolatainak és hangulatainak a tükörképei csillannak meg ezeken a beszédes lapokon, a melyek telivér vadászélet minden izgalmának az emlékével s egyszersmind megható vallomásait tartalmazzák a természet hű rajongójának, aki annál rendíthetetlenebb a hitében, mert színről színre látta és magába is szívta eszményének csodás szépségeit..." - írta a műről a Nimród c. lap (1914. december 20./2. évfolyam/36. szám).
Előszó
Az ébrenálmodás gyönyörűségével idézem vissza lelkembe azokat a felséges képeket, amelyek ennek a szép és nemes könyvnek az olvasása közben vonultak el előttem.
A mi József főhercegünk lelkének-szívének, gondolatainak és hangulatainak a tükörképei csillannak meg ezeken a beszédes lapokon, amelyek telvék a telivér vadászélet minden izgalmának az emlékével s egyszersmind megható vallomásait tartalmazzák a természet hű rajongójának, aki annál rendíthetetlenebb a hitében, mert színről színre látta és magába is szívta eszményének csudás szépségeit.
A mi, köztünk élő és szívünkhöz forrott, magyar királyi hercegünkről egész Magyarország úri és vadászközönsége tudja, hogy a legjobb, legigazibb vadász, aki az ő gyönyörű erdőségeiben, napsugara, vagy zord őszi esővel verdesett tájakon egyképen áldoz Diánának és akárhányszor egymaga indul a bérc rengetegébe, hogy találkozója lehessen ott valamely nemes és ritka vaddal.
Vissza