Aukciós jelenlegi tétel részletes leirata
Első kiadás. Szózat a' magyar és szláv nemzetiség' ügyében. Írta: B. Wesselényi Miklós.
Tartalom- és hibajegyzékkel kiegészített kiadás. Nyomatott Hálában, Heynemann Eduárd betűivel. A kötés Mentsik Ferenc könyvkötő munkája.
Későbbi félbőr kötésben lévő példány feliratozatlan, színes, márványmintás címfedéllel és hátlappal, aranyozott feliratos, bordázott könyvgerinccel, színes, mintás előzéklapokkal, mintázott lapélekkel, néhol foltos belívekkel, hiánytalan állapotban.
A kötet szerzője báró Wesselényi Miklós (1796-1850) reformkori politikus, a magyar országgyűlés főrendiházi ellenzékének vezére, a Magyar Tudományos Akadémia igazgatósági és tiszteleti tagja, az 1838-as pesti árvíz „árvízi hajósa”.
"[B]áró Wesselényi Miklós Szózat a magyar és szláv nemzetiség ügyében című klasszikus politikai munkája [...] először 1843-ban Lipcsében (később németül is), majd száz esztendő múltán Gál István gondozásában Kolozsvárott (az igen hasznos Erdélyi Ritkaságok című sorozatban) került a nyilvánosság elé. [...] Wesselényi műve a tizenkilencedik század harmincas éveiben (az 1830—1831-es lengyel nemesi felkelés kíméletlen leverése után) jól érzékelhető nagyorosz terjekedési politikával és a forradalmi elveket hangoztató pánszláv törekvésekkel nézett szembe: [...] az a felismerés készítette elő, hogy azt a hagyományos, kelet felől támadó stratégiai veszedelmet, amelyet a közép-európai térségben korábban évszázadokon keresztül a török birodalom jelentett, ennek hanyatlása után a felemelkedő cári orosz nagyhatalom fogja jelenteni." (Pomogtás Béla: Egy százötven éves aktualitás. In: Magyar Napló, 4. évf./18. sz., 1992. 09. 04., 37.)
Előszó
Polgári halott szólal meg ezennel; lelki 's testi csapások 's akadályok által tevési köréből kivetve, cselekvéstől elzárva, 's száműzve, nincs az többé mint élő tag, nemzete' nagy családjában. Csak képe létezik már honfiai között. Ezen kép, mig eredetije élt, a' nemzet' kedvencz-'s díszteremeiben találta helyét; meleg 's magasztos érzet ecsetje által festve, 's lelkesedés - alkotta fényes rámákba foglalva, 's igy valóban díszt 's becset is nyerve; a' legkijeleltebb helyeken állott. Polgári szilárd munkájok közt verejtékező hazafiak, rokonérzettel, 's uj erőt, merítve tekintettek ezen előttök álló képre; lelkes hölgyek keblökben hordozták azt; 's annak látására a' serdülő ifjuság' keble szent esküre dagadott. Most már mind ez máskint van: a' polgári elhunytnak képe, csakhamar a' díszteremekből 's csarnokokból mellékszobákba, folyósokra, 's padlásra vándorlott. Feledékenység' pora kezdte lepni, 's hajdani fényét és színét haloványitni.
Vissza
Tartalom
Intő szó a' hont 's nemzetiséget fenyegető veszélyről 1
I. A' fenyegető veszélynek eredete. A' meghódított népeknek és saját nemzetünk' egy részének elnyomása 's nyomva-tartása. Mind ezeknek polgári érdekeinknek nem-kapcsolása 's az elnyomott régi lakosoknak nemzetiségünkhez sem csatlása által, ellenünkké tétele a' nagy tömegnek; 's magunknak parányi számrai szoritása.
Szláv népességünk' ellenséges érzete 's törekvése.
II. A veszély mostanra lett megérésének okai
Különböző korok' saját szelleme. - Utóbbi 's jelen kor' szelleme: ,alkotmány utáni törekvés és nemzetiség.'
Az alkotmányosság kifejlésének oka: ,civilisatio.' - A' küzdések oka: ,civilisatio-hiány.' - Alkotmány utáni törekvésnek a' civilisatióvali párhuzamos menete. - Csak sikerüléséveli lecsillapodása.
Nemzetiségnek az alkotmányosságból és az általi fejlődése. - A' civilisatiónak erre is terjedő hatása. - A' nemzetiségnek világesemények általi fejlődése.
A' szláv nemzetiség' ébredése. Ennek már régebben az orosz hatalom általi használása. - Orosz propaganda. - Lengyelek által alkotott forradalmi propaganda. - Ennek az oroszok által maguk' számára használása. - A' forradalmi szláv Propaganda' tervei 's czélja.
A' szláv nemzetiséggel sors- és czélban rokon még más két fejlődött 's fejlődő nemzetiségről t. i. a' görögről és oláhról.
III. A' veszély' anyaga, t. i. a' nemzeti egység' hiánya ellen alkalmazni szokott, 's alkalmazható különböző óvó vagy orvosló szerek. 98
Egy nyelvnek 's nemzetiségnek uralkodóvá tétele. - Különböző nemzetiségek' mozgalminak, erőhatalommali fékezése. - Egy nemzetiségnek a' másik elleni használása. - Közös érdek által 's alatti egyesités.
E' szerek közül az illető országokban mi és minő sikerrel alkalmaztatott.
IV. Oroszország' régibb 's mostani állása; befolyása; 's politicája. 192
Oroszország' eredete, 's növekedése. - Oroszország' kiterjedése; népessége; hadi ereje; földmivelése, ipara 's kereskedése; pénzügye. - Politicájának iránya 's működése.
V. Európa' jövőjének lehetsége. 166
Ha a' béke fenmarad. - Háború esetei. - Ha szláv forradalmak törnek ki; az orosz ekkor minő szerepet játszanék? - mi lehetne az eredmény: Európára; - 's mi a' szlávokra nézve?
VI. Európa' teendői. 184
Az orosz szellemi erők ellen szellemi erők' használata.
Ellenszenvű nemzetiségek' öregbitése. - Vallási befolyásának - azon vallás' pártolása általi gyengitése. - A' szláv nemzetiségek iránti kimélet.
Alkotmányosság' zászlajának kitüzése; - főkint Austria 's Poroszország által.
Európa' illy móddal eszközölhető biztos állása; - 's hihető alakulása.
VII. A' veszély, melly különösen honunkat fenyegeti. Honunk' teendői. 247
Földészeti helyzetünk' fenyegető volta. - Polgári 's nemzeti szétdaraboltságunk. - Különböző nemzetek' 's jelesen a' szlávok' követelései. - E' követelések' fontolása.
Teendők:
1. A' szlávok' méltányos követeléseinek teljesitése.
2. A' szlávoknak méltó bizodalomrai okadás.
3. A' magyar nemzetiségnek öregbitése 's terjesztése.
a. Értelmi miveltségnek jogszerzés' és birás' czimjévé tétele. Nevelés. Népiskolák. Kisdedóvó intézetek, mint a' magyar nyelv' terjesztésének legjobb módja.
b. Alkotmányos és nemzeti érdekünkhez mentől többeknek csatlása. Városokról. Földnépről. Házi-adóról.
4. Mit kellene törvényhozásnak általában, 's mit a' legközelebbinek tenni.
5. Honosink 's főkint köztünk magyarok közti egyesség.
6. A' magyar nemzetnek kormányáhozi csatlakozása.
Vissza