Sorozatcím: | Áprily Lajos verseskönyvei |
---|---|
Kötetszám: | |
Nyelv: | Magyar |
Méret: | 19 cm x 14 cm |
ISBN: | |
Aukció vége: |
2022-10-23 20:00
|
Áprily Lajos (született Jékely, 1887–1967) költő, műfordító költői pályája Erdélyben indult. 1929-ben azonban családjával Magyarországra költözött, Budapesten telepedtek le. Áprily előbb a Lónyay utcai református gimnáziumban tanított, majd 1934-ben kinevezték a Baár-Madas Leánynevelő Intézet igazgatójává. (Itt volt tanítványa Nemes Nagy Ágnes, aki leginkább éppen az ő hatására kezdett el írni.) Tanári munkája mellett Áprily 1938-ig a Protestáns Szemlét is szerkesztette, és természetesen újabb írásai, kötetei is megjelentek.
Az 1939-ben kiadott A láthatatlan írás jelentős kötet, pályaösszegzés és továbblépés is egyben, mert „[Áprily] kötetének első részében legújabb költeményeit gyűjtötte egybe, a másodikban válogatott verseit, termése legjavát, a harmadik részben egy II. századi kínai költőnőt szólaltat meg magyarul, aki hajdan a hunok fogságában sínylődött”. (Nemzeti Újság, 1939. máj. 21.) Az első híradás a könyvről május elején jelent meg (Keleti Újság, 1939. máj. 8.), a Corvina május 21-én regisztrálta, és ugyanezen a napon indult meg a Révai Kiadó reklámkampánya is: „Férfias honvágy, könnyed rímjáték, egy magános lélek vívódásai” – hirdették a könyvet több helyen (pl. Magyar Nemzet, 1939. máj. 21.). Sőt, ezen a napon egy hosszabb sajtóközleményt is kiadtak, amely így ajánlotta A láthatatlan írást: „A modern magyar irodalomban Áprily Lajos az a gáncstalan költő, aki vitákon és forradalmakon kívül állva, »a művészet templomában« áldoz az örök szépségnek. Áprily versei leginkább a gyöngyhöz hasonlíthatók: simák, nemesen szintjátszók, s épp tökéletességük vall a mélyben rejlő fájdalomról. Tartózkodó, férfias költészet, páratlan erkölcsi erejű. / Erdély és Hellász, magyarság és görögség e líra két pólusa s a költő nemzete nevében az örökkévalóságnak énekel.” (Nemzeti Újság, 1939. máj. 21.)
A két időpont – május 8. és 21. – között Áprilynak természetesen már voltak példányai, melyek közül az egyiket Márai Sándornak adott, az alábbi ajánlással:
Márai Sándornak / nagyrabecsüléssel / Áprily Lajos / Budapest / 1939. V. 18.
A dedikáció címzettjét nem kell külön bemutatni: Márai Sándor (1900–1989) a legismertebb és legolvasottabb magyar írók egyike, nemcsak itthon, külföldön is. A dedikáció maga gesztusértékű, a költő jól bevált ajánlási formulát választott, amely azonban jelzi, hogy nagyra tartja és elismeri Márai munkásságát.
A kötet becsét azon túl, hogy Márai könyvtárában volt, fokozza az a tény, hogy a Máraiék lakása Budapest ostromakor gyakorlatilag megsemmisült. Ő maga a Föld, Föld! című kötetében így ír erről: „Lakásomból mindössze néhány tűzfalat találtam. Az ostrom alatt a ház három bombatalálatot és több mint harminc gránátot kapott. A szemétdombon, amely törmelékekből, lépcsőfokok romjaiból, bútorroncsokból emelkedett a lépcsőház helyén, felmásztam valahogy az emeletre, és a pépes, romos domb tetején, ami valamikor az otthonom volt, megpillantottam a cilinderem és egy francia porcelán gyertyatartót. Fényképek hevertek a szemétben, közöttük az, amely – régen valamikor, az ostrom előtt – az íróasztalom felett lógott és Tolsztojt ábrázolta, amint Gorkijjal állong a Jasznaja Poljana-i kertben. Ezt a fényképet zsebre tettem és körülnéztem, mit vihetnék még emlékbe? A torlaszokon át behatoltam a szobába, ahol könyveim sorakoztak a polcokon. Szerettem volna megtalálni a bilingvikus Marcus Aureliust, aztán Eckermann Beszélgetéseit és egy régi magyar kiadású Bibliát. De a rendetlenségben nehéz volt tájékozódni. A légnyomás, mint valami papírzúzda, pépessé darálta a könyvek legtöbbjét.” A most előkerült kötet tehát egy megsemmisült írói könyvtár egy megmenekült darabja. Ritkán kerülnek elő hasonló könyvek.
A Márai-család 1948. augusztus 31-én elhagyta Magyarországot, és ezzel kezdetét vette Márai emigrációs korszaka, amelyből már nem is tért haza. Azonban amikor elindultak Nyugatra, természetesen nem vihették magukkal a megmaradt könyveket.
Áprily Lajos pedig A láthatatlan írás 1939-es megjelenése után csaknem két évtizedig hallgatott költőként; következő kötete, az Ábel füstje „csak” 1957-ben látott napvilágot.
A könyvet a Révai Nyomda nyomta, Budapesten.
Kiadói egész vászonkötésben lévő példány aranyozott illusztrációval ellátott foltos címfedéllel, feliratozott, sérült könyvgerinccel, üres hátlappal tiszta belívekkel hiánytalan állapotban.
A tanulmány Bíró-Balogh Tamás - irodalomtörténész - munkája.
A láthatatlan írás | |
Egy pohár bor | |
Egy pohár bor | 9 |
Biztató vers magányosságtól irtózó léleknek | 13 |
A zarándok | 16 |
Denevér - foly a vér | 19 |
A láthatatlan írá | 21 |
Őszi muzsika | 25 |
A csavargó a halálra gondol | 28 |
Most szól, rigó | 31 |
Veletek vándorolgatok | 33 |
Beszélgetés a földdel | 36 |
Rohan a kő | 39 |
Pisztrángok kara | 42 |
Királyasszony kertje | 45 |
Hol járt a dal | |
Bibliásan | 51 |
Így kellett volna | 53 |
A sötétség verse | 55 |
Kálvin, 1535 | 58 |
Észak felé | 61 |
Skót hangulat | 63 |
Lassú szárnyon | 65 |
Hivogat a szél | 67 |
Valaki jön | 69 |
Elhallgatás | 71 |
Félelem nélkül | 73 |
A névtelen fogoly | 75 |
Hol járt a dal? | 77 |
Fekete kő | |
Fekete kő | 81 |
Két út | 84 |
A kertbe ment | 87 |
Együtt az erdőn | 89 |
Aranykapu | 91 |
A halott | 93 |
Kalács, keddi kalács | 95 |
Fehér kíséret | 97 |
Az esküvő | 99 |
Szilveszter | 101 |
Túl ötven erdőn | 104 |
Válogatott versek (1917-1934) | |
Tutajok | 109 |
Kolozsvári éjjel | 111 |
Antigone | 113 |
Patrolkos alszik | 115 |
Őszi monolog | 117 |
Szalonka-les | 119 |
Hóban | 121 |
Álom a vár alatt | 123 |
Éjjeli zene | 127 |
Tavaszodik | 129 |
Marathon | 131 |
Hallali | 133 |
A győztes | 135 |
Március | 137 |
Faust ünnepén | 139 |
A finálé | 141 |
Vadludak | 143 |
Nostalgia | 145 |
Tetőn | 147 |
Októberi séta | 149 |
Menjünk a hóba | 151 |
Esti párbeszéd | 153 |
Nyár | 155 |
Az irisórai szarvas | 157 |
A hegyek | 160 |
A hegylakók | 162 |
Juhok | 164 |
A tűz az ormon | 167 |
Apám emléke | 169 |
Ha élen | 171 |
A völgybe vissza | 173 |
Rabok | 175 |
Levél | 177 |
Tavasz a házsongárdi temetőben | 179 |
Esti dal | 182 |
Vers vagy te is | 185 |
Szeptemberi fák | 187 |
Téli reggel | 189 |
Vihar után | 191 |
Holló-ének | 193 |
Fegyvertelen vadász dala | 197 |
Utcák | 199 |
Madarak | 201 |
Vallomás | 203 |
Fegyverszünet | 205 |
Találkozásom Farkas Gabriellel | 207 |
Szilencium | 210 |
Ének a halkuló madárról | 213 |
Kőtörés a völgyben | 215 |
Így akarja a sors | 217 |
Keleti szél | 219 |
Az út | 221 |
Valaki sír | 223 |
A kor falára | 225 |
Rönk a Tiszán | 227 |
Az orvhalász | 229 |
Enyedi csend | 231 |
Nyugtalanság | 233 |
Az aranymosó balladája | 235 |
Régi város integet | 238 |
A menekülő | 241 |
Jaj, a vihar | 243 |
Mély tompa hang | 245 |
Ts'ai Yen kínai költőnő tizennyolc verse | |
Ts'ai Yen kínai költőnő tizennyolc verse | 249 |
Amennyiben az utolsó 5 percben licit érkezik, a lejárati időpont további 5 perccel módosul. |
Minden aukción megnyert tétel után 15% árverési jutalékot számolunk fel, amely jutalékot a megnyert árverést követően a vételár alapján azon felül kell megfizetni! |